Construcția barajului și a hidrocentralei Vidraru, obiectiv de importanță strategică pentru sistemul energetic românesc, a început în 1960 și a fost finalizată după cinci ani și jumătate. Hidrocentrala de la Vidraru a fost pusă în funcțiune în 1966. La vremea aceea, barajul Vidraru era al cincilea în Europa și al nouălea în lume, între construcțiile similare.
Mai exact, construit între anii 1961 și 1966, barajul Vidraru a fost unul dintre cele mai mari proiecte al regimului comunist, fiind realizat cu uriașe eforturi financiare. Lucrarea a costat 1,47 miliarde lei, o sumă uriaşă pentru acea perioadă, iar investiţia a fost amortizată pe parcursul a 28 de ani.
"S-a construit în 5 ani, o retehnologizăm în vreo 7. Sunt convins că dacă investiția din 1966 a fost amortizată în 28 de ani, cea semnată astăzi va fi recuperată probabil în câțiva ani", declara premierul Marcel Ciolacu la începutul lunii iulie a acestiu an, atunci când a anunţat că hidrocentrala de la Vidraru va fi retehnologizată.
Potrivit specialiştilor, în cazul în care barajul Vidraru s-ar rupe pur şi simplu, ar urma scene apolicaptice. Altfel spus, în numai 20 de minute Curtea de Argeş şi Vale Danului ar fi acoperite în totalitate de ape, în timp ce oraşul Piteşti ar fi lovit in 72 de minute de o viitură de 12 metri.
Barajul Vidraru a fost construit pentru a produce energie electrică, irigații și pentru a împiedica inundațiile. A reprezentat un concept modern – un baraj din beton în dublu arc, galeria de aducțiune, centrala subterană și galeria de fugă rezistă de peste un secol.
Construcția a început în 1960 şi a durat 5 ani şi jumătate. La cea vreme, barajul Vidraru era al cincilea în Europa și al nouălea în lume.
Hidrocentrala este amplasată la peste 100 de metri sub nivelul albiei râului Argeș. Sunt 42 de kilometri de galerii subterane, pentru care muncitorii au scos din munte aproape 2 milioane de metri cubi de rocă şi au turnat un milion de metri cubi de beton.
Amenajarea hidroenergetică Vidraru cuprinde o acumulare de mari dimensiuni, un baraj din beton în dublu arc, o galerie de aducțiune continuată printr-un castel de echilibru și un puț fortat, o centrală subterană și o galerie de fugă.
Schema de amenajare a folosit un concept modern pentru timpurile acelea, ce a permis captarea apelor dintr-un bazin hidrografic cu o suprafață de 745 de kilometri pătrați. Astfel, s-a realizat un debit mediu captat de 19,7 mc/s, debit asigurat atât din râul Argeș – 7,5 mc/s, cât și din bazinele învecinate: Topolog, Vâlsan, Doamnei prin 10 captări secundare cu galerii subterane în lungime totală de 29 de kilometri și un debit captat de 12,2 mc/s.
Construcție gigantică, Barajul Vidraru formează în amonte un lac cu o lungime de 14 kilometri, o suprafață totală de 870 de hectare și o adâncime de 155 de metri.
Situat între Munții Frunții și Masivul Ghițu, lacul adună apele râurilor Capra, Buda și ale câtorva afluenți direcți (Râul Doamnei, Cernatul și Vâlsanul, Topologul, râul Valea lui Stan și Limpedea), cu un debit total de cca 5,5 m3/s.
Suprafața totală a lacului este de 893 ha, lungimea de 10,3 km, lațimea maximă de 2,2 km în zona Valea Lupului – Călugărița și o circumferință de 28 km. Adâncimea maximă a apei este de 155 m lânga barajul curbat înalt de 166 m, cu o lungime la coronament de 307 metri. Volumul apei este de 465 milioane mc. Nivelul normal de retenție este de 830,00 metri deasupra nivelului mării (mdM).
Pentru construirea barajului au fost necesare 42 km de tunel subteran, au fost excavate 1.768.000 de m3 de rocă, din care aproximativ 1 milion în subteran, s-au turnat 930.000 m3 de beton din care 400.000 de m3 în subteran și, de asemenea, au fost instalate 6300 de tone de echipament electromecanic.
Pe Barajul Vidraru se poate practica sportul extrem de Bungee jumping. De asemenea, pe malul lacului există și o suprafață potrivită pentru camping.
Într-un an hidrologic mediu, uzina de energie hidroelectrică Vidraru amplasată subteran poate produce energie electrică de aproximativ 400 GWh. Ea are o capacitate instalată de 220 MW.
De la orașul Curtea de Argeș venind spre DN1 (comuna Cârțișoara, SB), drumul care trece prin fața uzinei hidroenergetice Vidraru, pe baraj, urmat prin dreapta lacului Vidraru este spectaculosul Transfăgărășan (DN7C).
Pentru a ajunge la Barajul Vidraru există următoarele căi de acces: